Oblik državnog uređenja Bosne i Hercegovine zasnovanog na Dejtonskom ustavu - Kurtćehajić, Suad (Pregled: časopis za društvena pitanja / Periodical for social issues, 2013)
Mirovnim sporazumom u Dejtonu, koji je parafiran 21. novembra 1995. godine u istoimenom gradu, a potpisan 14. decembra iste godine u Parizu, Republika Bosna i Hercegovina je doživjela transformaciju kako u pogledu imena tako i u pogledu unutrašnjeg ustrojstva. Nastavila je svoje pravno postojanje pod imenom Bosna i Hercegovina sa modificiranom unutrašnjom strukturom. U tom smislu je naznačeno da će se Bosna i Hercegovina sastojati od dva entiteta, Federacije Bosne i Hercegovine i Republike Srpske. Upravo ta promjena nalaže da se odgovori na pitanje njenog državnog uređenja. Da li je dejtonskim Ustavom Bosna i Hercegovina postala složena država (federacija, konfederacija ili unija), ili je zadržala svojstva unitarne visokodecentralizirane države. Ovo je pitanje posebno važno jer neki najveći pravni autoriteti u manjem entitetu nastoje Bosnu i Hercegovinu odrediti kao uniju, dok s druge strane neki najveći pravni teoretičari u većem entitetu Bosnu i Hercegovinu vide kao unitarnu visokodecentraliziranu državu. Polazeći od kriterija koji razlikuju unitarnu od složenih država, a koji su predmet proučavanja teorije države i prava, u ovom radu se nastoji dati odgovor na pitanje pravne prirode državnog uređenja Bosne i Hercegovine zasnovanog na dejtonskom Ustavu.