(untitled) (Pregled: časopis za društvena pitanja / Periodical for social issues, 2020)
Aktuelna kulturna politika Europske unije bazirana je na nekoliko ključnih dokumenata, a jedan od najznačajnijih je Europska agenda za kulturu u globaliziranom svijetu. Taj strateški dokument predstavlja prekretnicu intenzivnijeg angažmana Unije u području kulture. Sa tri međusobno povezana seta ciljeva Agenda je trasirala strateški pravac djelovanja u tom području i dalji razvoj EU kulturnih politika. Prvi set ciljeva odnosi se na promociju kulturne raznolikosti i interkulturalni dijalog, drugi na promociju kulture kao katalizatora kreativnosti u okviru Lisabonske strategije za rast i zapošljavanje i treći na promociju kulture kao vitalnog elementa u međunarodnim odnosima Unije. Kultura je zauzela važno mjesto i u EU politikama proširenja, a bitnu dimenziju aktuelnih politika Unije predstavljaju kulturna prava. U EU institucijama na kulturu se sve češće gleda i kao instrument u borbi protiv siromaštva. U svojim novim pristupima Unija poseban fokus stavlja na pristup kulturi i učešću u kulturnim dešavanjima. Sva dosadašnja istraživanja su pokazala da područje kulture pokazuje impresivan potencijal rasta. I posljednja istraživanja urađena za potrebe Unije potvrdila su značajan udio kulture u EU ekonomiji. Prema tim analizama udio kulturnih i kreativnih industrija u ukupnom BDP-u Unije je 4,5%, dok postotak zaposlenih u tom sektoru dostiže 3,5% na nivou Unije. Jedna od relativno novijih pojava u EU politikama jeste i uspostava makroregija. Dosad su usvojene tri strategije za dunavsku, baltičku i jadransko-jonsku regiju, a kultura je pronašla mjesto u svakoj od njih. Evidentno je da kulturnu politiku Europske unije danas uočavamo u različitim oblastima, ne nužno samo u oblasti kulture i naslijeđa. U tom smislu vrijedi izdvojiti propise vezane za poreznu politiku, reguliranje intelektualnog vlasništva, autorskih i srodnih prava, kretanje kulturnih dobara i propise o zaštiti tržišnog natjecanja.